Jak zvýšit průchodnost a nesnížit úroveň studia na FEL

Vypracoval Michal Bačovský
člen AS FEL

   Fakulta elektrotechnická (dále jen FEL) se nachází v nelehké situaci, kdy zájem o studium je stále relativně vysoký, ale kvalita zájemců trvale klesá. Tento jev je částečně způsoben situací ve společnosti, která oceňuje jiné než technické obory. Kvalitní, to znamená talentovaní,inteligentní a perspektivní  středoškoláci studují na lékařských, právnických a ekonomických fakultách. Z části je však pokles kvality zájemců o studium způsoben i samotným FEL, který málo pracuje se studenty středních škol, se svými vlastními studenty a se studenty, kteří již FEL absolvovali.
   Kvalita studentů je nejdůležitějším kritériem pro posuzování celého FEL, avšak nemá zatím přímý vliv na množství peněz přidělovaných od státu. V současné době jsou peníze přidělovány podle počtu studentů přijatých do prvního ročníku, ale jsou tu náznaky změny systému. Budou-li finance od státu přidělovány podle počtu absolventů, je vhodné se nad problémem kvality studentů FEL vážně zamyslet. Počet absolventů je přímo závislý na kvalitě studentů FEL a také na kvalitě přijímaných  studentů.
   Současná strategie, kdy je přijímáno do prvního ročníku záměrně více studentů, než je možné ve vyšších ročnících učit, je výhodná v systému financování podle kvality. Slabostí této strategie je víra, že v množství přijatých studentů se najde kromě vyhozených i jistý počet takových studentů, kteří na FEL odpromují. Jde tu pouze o víru a pravděpodobnost, protože FEL talentované studenty středních škol nevyhledává a doufá, že přijdou sami. Je pochopitelné, že při změně systému financování, kdy bude naopak důležitý počet studentů na konci studia, dostává otázka o podílu talentovaných studentů mezi všemi přijatými nový smysl. Při tomto stylu financování je způsob přijímání studentů na základě víry už nepřijatelný a FEL musí hledat způsoby, jak mezi všemi přijatými zajistit i dostatečný podíl kvalitních studentů, kteří vydrží až do konce studia.
   FEL usiluje nebo v budoucnosti bude usilovat o navýšení počtu absolventů. Počet absolventů je závislý na třech parametrech: na počtu přijatých studentů, na náročnosti studia a na studijních podmínkách. FEL může zvýšit počet přijatých studentů a doufat, že se mezi nimi najde i větší počet budoucích absolventů. Tato strategie stále obsahuje onu nejistou víru, a navíc počet přijatých studentů nelze zvedat neustále. FEL může snížit svoje studijní nároky a tím zvednout počet absolventů. Tato cesta ale znamená degradaci FEL. Třetí možností je zlepšení studijních podmínek při zachování současné obtížnosti studia. Tato cesta se jeví jako nejschůdnější.
   Optimální by bylo už při přijímacím řízení nabrat na FEL kvalitní, to znamená inteligentní a schopné studenty, kteří by byli osloveni již na střední škole a vytvořit jim vhodné studijní podmínky. Při splnění těchto dvou předpokladů, kvalitních studentů a kvalitních studijních podmínek, bude počet absolventů vyšší než nyní. Dokonce je možné zvýšit i studijní nároky, protože kvalitní studenti za dobrých studijních podmínek dokáží mnohem více.
   Z výše napsané úvahy vyplývají dvě základní otázky:

1. Jak přimět talenty ze středních škol, aby studovali právě u nás?

2. Jaké studijní podmínky jim vytvořit, aby splnili současné nebo i vyšší nároky?

   Na následujících stránkách předkládám několik praktických nápadů, které by mohly naznačovat řešení. Jako student čtvrtého ročníku a člen Akademického senátu FEL si netroufám rozhodovat o tom, zda má být otevřen nový studijní program zaměřený na informatiku. Rovněž do struktury a návaznosti jednotlivých předmětů se chci pouštět jen v míře co možná nejmenší. Pojem "kvalitní studijní podmínky" je velice široký a zahrnuje mnohem více, než předkládám. Omezil jsem se spíše na to, co mně samotnému na studiu vadilo a co se dle mého názoru dá snadno napravit. Mnou předložené nápady vycházejí ze současného studijního programu, ale je možné je použít i v připravovaném strukturovaném studijním programu. Určitě nejsem jediný, koho podobné myšlenky napadly, a určitě jsem ani nevyčerpal všechny možnosti, co na FEL udělat jinak. Díky snadné realizaci jednotlivých nápadů lze "za málo peněz" výrazně přispět ke zlepšení studijních podmínek, ke zvýšení kvality přijímaných studentů, a tím i ke zvýšení počtu absolventů. 

1. Jak přimět talenty ze středních škol, aby studovali právě u nás?

1.1 Informační přednášky na středních školách 
V dnešní době nastala mezi vysokými školami stejná konkurence jako v ostatních oblastech trhu. Vysoké školy jsou v roli prodávajícího a uchazeči o studium v roli nakupujícího. Každý středoškolák si může podat libovolný počet přihlášek na vysokou školu. Nabízí se množství universit, vysokých učení, jiných vysokých škol a vyšších odborných škol.
   Středoškolští studenti obvykle až do poslední chvíle nejsou rozhodnuti, na jaké škole chtějí studovat. Vědí  jaký obor a vědí také, na kterých vysokých školách se dá jejich obor studovat. Nezáleží jim ale obvykle na tom, zda budou studovat v Praze, Brně nebo Ostravě. Půjdou, kam budou přijati.
   Já osobně jsem se o existenci FEL dozvěděl až těsně před podáním přihlášky na vysokou školu. Při rozhodování mezi jednotlivými školami jsem neměl žádné podstatné informace. Myslím, že je to pro naši školu výrazný handicap, na který doplácíme.
   Pro FEL by bylo výhodné jezdit na jednotlivé střední školy a informovat přímo studenty o tom, co u nás mohou studovat. Různé nově vzniklé soukromé školy jsou v tomto směru velmi aktivní a my zbytečně přicházíme o potenciální studenty. Tvrzení, že si středoškolák najde informace o FEL sám, je mylné. Proč by je hledal, když jej zástupce nějaké VOŠ přesvědčí, jak velice výhodné je studium na jejich škole? Naše účast na různých veletrzích se vzděláním nemůže stačit. Díky informačním cestám bychom mohli oslovit talentované studenty a přivést je ke studiu právě u nás. 
   Co říci na informační přednášce? Promluvit o studiu na FEL tak, abychom zaujali středoškoláky. Mělo by jít o kvalitní a nezávazné informování o tom, co můžeme nabídnout.  Měli bychom upozornit studenty na naše internetové stránky. Oficiální stránky fakulty nejsou, bohužel, orientovány na uchazeče o studium. Pro člověka neznalého FEL jsou víceméně nesrozumitelné a je nutné k nim říci pár vysvětlujících slov. 
   Ideální dobou na oslovení by mohl být začátek 3. nebo 4. ročníku na střední škole. Právě v tento čas středoškoláci ještě nevědí jistě, zda chtějí studovat elektrotechnickou, strojní nebo stavební fakultu. Jsou už ovšem rozhodnuti studovat nějaký technický obor.
    Je vhodné na závěr přednášky vyvolat diskuzi a podnítit dotazy středoškoláků. Předpokládám, že ředitelé středních škol by tyto přednášky pro své studenty  uvítali. Středoškoláci většinou příliš nevěří svým učitelům, kteří jim líčí vysokoškolské nároky. O to ochotněji naslouchají svým starším kolegům, když jim popisují poměry na své alma mater. 
   Je možné, že se spolupráce se středními školami rozvine mnohem více, než naznačuji. Různé projekty vyžadující spolupráci střední a vysoké školy, exkurze, semináře zaměřené přímo na studium FEL  a další.  Myslím, že pro každou střední školu je nanejvýš prestižní, může-li se pochlubit nějakou spoluprací s vysokou školou. I mezi středními školami panuje konkurence.

2. Jaké studijní podmínky jim vytvořit, aby splnili současné nebo i vyšší nároky?

2.1 Komunikace a zpětná vazba

Základem úspěšného procesu vzdělání je podle mého názoru živá komunikace mezi přednášejícím a studenty. Studenti se ptají na všechno, co jim není jasné, a přednášející nebo cvičící tyto dotazy vítá, neboť mu pomáhají v jeho práci naučit studenty svůj předmět. Přednášejícím a cvičícím na FEL se nedá vytknout, že by svému oboru nerozuměli, ale dá se jim vytknout, že komunikaci se studenty příliš nepěstují. Typický přednášející na FEL odpřednáší svoji látku a neřekne, k čemu ji studenti budou potřebovat a v jakých konkrétních aplikacích ji využijí. Když přednášející neuvede konkrétní využití, naučí své studenty jen polovinu. Dva nejobávanější předměty FEL, matematika a teorie obvodů, téměř utajují, kde v praxi najdou studenti využití pro právě přednášenou látku. Je to smutné, protože tyto dva předměty jsou zásadní a studenti na nich v dalším studiu stále stavějí. Setkal jsem se i s případem, kdy přednášející nevěděl nebo odmítl uvést příklad z praxe. 
   Z pozice studenta mohu potvrdit, že odkazy na praxi a pozdější využití v mých očích zvedají význam přednášené látky a zvyšují můj zájem. Věřím, že i pro přednášejícího je snazší a radostnější přednášet před publikem, které pozorně poslouchá a projevuje svůj zájem. 
   Jak si zajistit zájem posluchačů? Stačí říci větu typu: "a v praxi se s tím setkáme například u elektrických filtrů, kdy periodický signál rozvineme ve Fourierovu řadu a spočítáme průchod prvních třech členů filtrem. Ověříme si předtím, kolik energie signálu je v prvních třech členech obsaženo, abychom měli jistotu, že první tři členy stačí a není nutné uvažovat členů více". Samozřejmě je vhodné nakreslit i obrázek. Přednášejícího to nezdrží více než třicet sekund, ale pozornost to zaujme určitě. 
   Přednášející si často stěžují, jak málo studentů chodí na přednášky. Ale proč by tam chodili, když si to samé mohou přečíst ve skriptech? Přednášky bez příkladů z praxe jsou zoufale nezajímavé.
   Podpora komunikace na úrovni student-profesor a student-cvičící by  přinesla škole i tolik potřebnou zpětnou vazbu. Mnoho cvičících může potvrdit, že s nimi studenti nekomunikují, dokonce že ani neodpoví na otázku, pokud se cvičící nezeptá konkrétního studenta. Mnoho autorů skript potvrdí, že se téměř nikdy neozve žádný student se svojí připomínkou, která jej napadla, když se ze skript učil. Málokterý student má odvahu přijít na konzultaci. Často se také stává, že studenti svoji semestrální práci neudělají sami, ale odevzdají cizí dílo. Z velké části za to může jejich vlastní lenost, ale svůj podíl má i fakt, že studenti nevědí, jak svoji semestrální práci zpracovat. Mohli by se to dozvědět třeba na konzultacích, ale oni na konzultace nechodí, protože konzultace znamená komunikace a ta se na FEL nepěstuje.
   Chybu vidím jednoznačně na straně přednášejících. Studenti se mění a je možné si je postupně vychovat ke komunikaci. Ale je nutné s tím začít hned v prvním ročníku. Studenti, kteří k nám chodí ze středních škol, nevědí, jak to na vysoké škole chodí. Budou se chovat tak, jak jim ukážeme a jak po nich budeme chtít. 
 
 2.2 Úvodní přednáška pro prváky

   Zdá se rozumné, aby FEL uspořádal pro nově přijaté studenty úvodní přednášku o studiu. Noví studenti by se včas dozvěděli o úskalích prvního ročníku. Byli by upozorněni na náročnější předměty, na pravidla zkoušek a na studijní předpisy. Dozvěděli by se hned na začátku studia, že od nich FEL očekává iniciativu, viz odstavec 2.1. Věděli by, že pokud jim nevyhovuje jejich cvičící, mohou se domluvit s jiným a chodit k jinému. Ne všichni studenti mají v prvním semestru štěstí na zodpovědné cvičící. Často je to právě cvičící, kdo přiměje své studenty k práci a ukáže jim skutečnou náročnost studia. 
   Stojí za to říci jim o metodách učení se. Jak studovat co možná nejefektivněji.
Pokusili bychom se odstranit hluboce zažitý strach z konzultací a zároveň bychom vysvětlili, že i na konzultaci je nutné se připravit. 
 Úvodní přednáška by  jasně ukázala, že FEL chce se studenty od začátku hrát otevřenou hru. Nechce je nijak ”zaskočit” ani ”přepadnout” na začátku zkouškového období.  Netají, že studium může být pro někoho náročné. Přednáška by byla ukázkou korektnosti. A korektnost, myslím, zavazuje.

2.3 Přednášky ”snadno a rychle”

   Na FEL přicházejí studenti z gymnázií a z průmyslových škol. Oběma je nabídnut stejný studijní program, ačkoliv jde o dva naprosto různé typy studentů.  Je známé, že absolventi průmyslových škol neumějí tak dobře matematiku a gymnazisté zase nechápou tranzistory. Paradoxní je, že přednášky z matematiky jsou šité na tělo gymnazistům a přednášky z elektroniky jsou uzpůsobeny průmyslovákům.
    Navrhuji v průběhu řádných přednášek uspořádat na začátku semestru jednu přednášku navíc. Na ní by se gymnazisti dozvěděli základní vědomosti o tranzistorech a průmyslováci základy integrálů a derivací. Obojí by bylo odpřednášeno přibližně na úrovni středoškolské. Přednášející by látku vysvětlil ”polopatě”. Nešlo by o náhradu řádné přednášky na vysokoškolské úrovni. Ani by tím  neklesala kvalita FEL, naopak. Jde o to, aby studenti už před řádnou přednáškou měli alespoň jednoduchou představu,která by jim pomohla na řádné přednášce chápat.
   Vím z vlastní zkušenosti, že člověk, který vidí tranzistor na přednášce poprvé, jej  nepochopí. Zamotá se v parametrech  h a y a v náhradních schématech. S mate-matikou je to podobné.
   Tuto přednášku ve stylu ”snadno a rychle” samozřejmě všem studentům vřele doporučíme a upozorníme, zda je určená gymnazistům, nebo průmyslovákům. Věřím, že přednáška se setká se zájmem studentů, protože to bude něco navíc - pozornost, kterou udělal FEL pro své studenty, ač nemusel. Snaží se jim pouze ulehčit studium a ví, že ne všichni z nich vybíhají ze stejné startovní čáry. 

2.4 Využití semestrálních prací

   Semestrální práce v jednotlivých odborných předmětech by bylo možné využívat mnohem efektivněji než dnes. V naprosté většině případů je semestrální práce jen nutnou podmínkou k 0získání zápočtu a u zkoušky se o ní už dále nemluví. Proč by zajímavá semestrální práce nemohla být téměř jistou zárukou jedničky u zkoušky? 
V některých předmětech je  semestrální práce takto využívána, ale jde zatím jen o jednotlivé případy. Vzbuďme ve studentech pocit, že dobrá semestrální práce je relativně jednoduchá a že má smysl se do ní pustit. Řekněme jim, že přednášejícího u zkoušky zajímá mnohem více jejich vlastní práce než poslouchání odpřednášené látky z úst studentů. Je jistě jednodušší hovořit o něčem, co student sám zpracoval a rozumí tomu, než se nechat zkoušet a bát se, na co se jen zkoušející zeptá.
   Pak by si jen málokdo dovolil odevzdat cizí semestrální práci. Byl by přece sám proti sobě, protože za tu svoji vlastní, dobře zpracovanou,by mohl mít jedničku takřka jistou. Věděl by také, že právě na semestrální práci se ho zkoušející bude ptát a určitě pozná, jestli student je nebo není autorem.
   Věřím, že tento systém využívání semestrálních prací by výrazně zvednul jejich úroveň a zvednul by i úroveň a trvanlivost znalostí studentů FEL. Nikdo se nebude příliš namáhat se semestrální prací, kterou později jen odevzdá, v lepším případě předvede v posledním týdnu semestru před svými kolegy ze studijní skupiny. Avšak  hodně studentů by rádo věnovalo své semestrální práci dostatek času, kdyby věděli, že tím zároveň i v podstatě skládají zkoušku. Věděli by, o čem se bude mluvit na zkoušce a věděli by také, že jsou na ni z devadesáti procent připraveni.    

2.5  Provázání skript z matematiky, fyziky, teorie pole a teorie obvodů

   V základním bloku studia FEL je několik klíčových předmětů, které tvoří páteř celého dalšího procesu vzdělání. Jsou to matematika, fyzika, teorie obvodů a teorie elektromagnetického pole. 
   Tyto předměty se částečně překrývají. Ve všech se používá probraná matematika, ve fyzice jsou probírány Maxwelovy rovnice, v teorii obvodu se probírají elektromagnetické. vlny. Navrhuji využít tohoto překrývání. Doplňme do skript na matematiku 2 věty typu: ” Tato diferenciální rovnice popisuje přechodný děj 2. řádu v elektrickém obvodu. Viz skripta Havlíček, Mikulec: teorie obvodů str. 128.”  Následoval by příklad z teorie obvodů, kde by bylo zřejmé matematické řešení rovnice a také její význam pro teorii obvodů. Pomohlo by to studentům, ale i přednášejícím matematiky a obvodů. Student by viděl, že s tímto typem rovnic se ještě setká a věnoval by jim zvýšenou pozornost. Uměl by je proto i na zkoušce z matematiky. Později v teorii obvodů by tuto látku již znal, nebo si ji rychle osvěžil.
   Podobným způsobem lze provázat následující dvojice skript:

Matematika 1        Fyzika 1
Matematika 2        Teorie obvodů 1,2
Matematika 3        Teorie elektromagnetického pole 1, Teorie obvodů 2
Fyzika 1                Teorie elektromagnetického pole 1  a  Teorie obvodů 1
Teorie obvodů 2    Teorie elektromagnetického pole 1
 
   Tyto předměty jsou obtížné a právě na nich ”skončí” nejvíce studentů. Ti, kteří je absolvují, nemívají většinou nijak krásné známky. Věřím, že propojení skript by ulehčilo práci a zajistilo trvalejší znalosti v hlavách studentů. Určitě by dosahovali u zkoušek i lepších výsledků.  
   Další nevyužitou šancí je fakt,že některá skripta se hodí do více předmětů, ale přednášející o jejich existenci netuší, nebo ji studentům z neznámých důvodů nesdělí. Například předmět ”Úvod do počítačových systémů (UPS)”, přednášený ve čtvrtém semestru, může využít skript na předmět ”Základy číslicové techniky (ZCT)” , který je  povinným předmětem v šestém semestru. Skripta na ZCT svým rozsahem dokonce přesahují rozsah UPS. 
   V dnešní době jsou již některá skripta částečně propojená, ale systém je nutné dotáhnout k dokonalosti. Například ve skriptech z matematiky 3 se objevují příklady z teorie pole. Bohužel naprostá většina skript je tímto dosud nezasažena. Každý autor skript si přeje, aby jeho práce pomohla studentům co nejvíce. Propojení pomůže velice. Navíc úprava skript je celkově malá a nenáročná. Jde o doplnění několika vět a vhodně vybraných příkladů.

Závěr

   Když se mě někdo zeptá: ”Je FEL obtížná škola?”, nikdy nevím, jak mám odpovědět. Mně se nezdá extrémně náročná, ale na druhou stranu některé zkoušky jsou obtížné. Obecně ale široká veřejnost míní, usuzujíc podle počtu vyhozených studentů, že studium elektrotechniky náročné je.
   Já mám jediné přání. Zachovat součastnou obtížnost a dopřát našim studentům i kvalitní studijní servis. Ať každý ví, že na FEL se musí tvrdě pracovat, ale zároveň že tato škola nenechá padnout jediného nadějného studenta. Ať všichni vědí, že ruku v ruce s nároky jde i zabezpečení studentů. Nároky jsou, ale FEL dbá, aby bylo dostatek prostředků na jejich splnění. Tyto prostředky jsou: přednášky, cvičení, skripta a především pocit zájmu. Studenti musí jasně cítit, že škole nejsou lhostejní. Naše škola nesmí být jen odlidštěnou továrnou na inženýry.
 Naštěstí má FEL v čele dostatek schopných lidí. Udělalo na mě dojem, že se snaží udělat pro studenty maximum. Bohužel, jim často chybí dostatek informací od studentů. Lidé ve vedení FEL  jednají v dobré víře, ale nejednou neudělají nic jen proto, že o problému nevědí. Není to jejich chyba, ale zároveň to není ani chyba studentů. Obě strany doplácejí na nedostatek komunikace. Vedení FEL neprojevilo vhodným způsobem zájem a studenti se bojí, mají pocit, že budou odmítnuti.

   Pokusil jsem se  sepsat své názory, jak přilákat kvalitní studenty a udržet si je. Kvalita FEL spočívá hlavně v lidech. V učitelích a studentech.  Nemyslím si, že jsem jediný, koho kdy něco podobného napadlo. Své dílčí myšlenky jsem prohovořil s mnoha studenty i zaměstnanci a obvykle se shodli. Vím jistě, že jejich realizace naší škole jen prospěje.